Sömn

Biorythms är cykliska förändringar av beteende eller funktion. Den viktigaste av dessa rytmer är den circadiska rytmen.

Den viktigaste strukturen involverad i den cirkadiska rytmen är suprachiasmtic nucleus som är en region i Hypothalamus Utöver denna region är även tallkottskörteln (där serotonin omvandlas till melatonin) och intercingulate leaflet kända för att ha något med sömnen att göra. Från ögonen skickar ganglions vid näthinnan information om ljus till suprachiasmatic nucleus. Dessa ganglion innehåller det ljuskänsliga proteinet melanopsin som särskilt reagerar på blått ljus som är en stor del av vårt dagsljus. Signalen går via retinohypothamalic tract till SCN. SCN får även information från Thalamus och hjärnstammen som hjälper den att avgöra var i cykeln vi befinner oss. På grund av denna kontakt kan SCN utöver ljus påverkas av rörelse, mat och arousal. Dessa cues till tiden kallas för zeitgeber. SNC skickar bland annat signaler till tallkottskörteln som producerar hormonet melatonin som hjälper till att göras oss dåsiga inför sömnen samt aktiverar det parasympatiska nervsystemet.

Många områden och ämnen är involverade i sömn men mycket tycks gå ut på att hämma arousal. Det retrikulära aktiveringssystemet är exempelvis utgångpunkten för hela dopamin- och serotonin systemet (och därmed även melatonin).

Sömnstadier

Sömn går i stadier som ca 90 min. Första halvan av sömnen är N-dominerad och andra halvan är R-dominerad. Detta är sömnens kännetecken under EEG. Man bör komma ihåg att EEG-data är brusig och att vi därför måste titta på gruppnivå. Somliga individer visar dessa mönster men inte alla.

Stadie	Känneteckan	Rytm
Vaken	Snabba, låga vågor. Stora, extremt repetetiva vågor i syncortex vid avslappning och stängda ögon	Beta-rytm Alpha-rytm.
N1-sömn	Låg amplitud med blandad frekvens.	Thetavågor
N2-sömn	Fortsatta thetavågor. Korta prioder av extrem frekvens. Skarpa vågor följda av långsamma vågor.	Sleep spindles K-komplex
N3-sömn	Stora, långsamma vågor	Delta-rytm
R-sömn (REM)	Beta rytm Ögon, tår och fingrar rör sig i perioder. Muskler inaktiveras (atoni)

Varför sover vi?

Minne

Under sömnen konsolideras och organiseras minnen.

Multiple process theories tror att olika sorters minnen lagras under olika sömnstadier.

Sequential process theories tror att olika delar av minnen lagras vid olika stadier. Ex. förfining i N och konsolidering i R.

Storage process theories menar att hjärnans delar fortsätter med samma saker som de gör när hjärnan är vaken.

The synaptic homeostasis memory theory of sleep menar att hjärnan städar under sömnen vilket förbättrar vårt minne och vår prestation.

Glymfatiskt system

Det finns många olika teorier och en del belägg för att hjärnan under sömnen “spolar rent” och gör sig av med restprodukter. Det finns en teori om ett glymfatiskt system som är nära sammankopplat med blodomloppet som spolar rent hjärnan under sömnen.

Övriga funktioner

Energinivå

Produktion av nya celler

Kognitiv förmåga

Faktorer som påverkar sömnen

Livsstadie (ålder)

Kroppsklockan

Ämnesomsättningen

Kroppstemperatur

Melatonin

Insomningstid (kan påverkas av ljud).