Rodd

Svenskt Nautiskt Lexikon - 1920

Ro, att framdriva en farkost medelst åror. Vanligtvis sitter man och vänder ryggen mot båtens för. Sedan man böjt kroppen för över, sänkes årans blad något snett i vattnet, varefter man tager ett ej för djupt tag och rätar upp kroppen, låter årbladet komma upp och skevrar årån (bladets yta nästan parallell med vattenytan). Takten till rodden, flermansrodd, angives av akteråran eller “strokeåran”. Att vända ansiktet mot fören, medan man står och ror, kallas att skåta. Att backa med årorna för att minska farten, kallas att stryka. Att framdriva en båt medelst en åra, antingen i aktern eller på låringen, därigenom att man växelvis skär årån genom vattnet åt ena eller andra hållet, kallas att vricka. Följande kommandoord användes å örlogsfartyg vid rodd: “Res årorna”, roddarna resa årorna lodrätt med bladen uppåt. “Falla”, årorna läggas samtidigt i roddluckorna eller klykorna tvärs ut. “Hal ut”, rodden börjar, alla på en gång. “Sack rodd', farten minskas. “Årorna i vattnet”, årbladen nedsänkas på kant i vattnet för att bromsa farten. “Ligg”, rodden upphör och årorna hållas parallellt med vattnet. “Lyft”, eller “väl rott”, årorna lyftas samtidigt ur klykorna, resas och läggas med bladen för över på tofterna mellan roddarna i hastig tur och ordning, för ifrån räknat.

Rodd, enkel eller dubbel, kallas det allteftersom en eller två man sitta på samma tofter och ro. ~ -båt, vare sig under rodd eller till segels, skall hava till hands en lanterna med vitt sken, som tid efter annan i mörker skall förevisas tillräckligt tidigt att förekomma ombordläggning. ~ -klyka, ett slags gaffelfor-migt stöd för årån, då man ror. Den är av metall eller galvaniserat järn, och sättes i hål på båtrelingen. Den skall vara försedd med en bändsel, så att den kan fastgöras till båten. När man upphört att ro, rycker man ut klykan och låter den hänga i sin bändsel inombords. ~ -lucka, uttagning i relingen på en bar-kass att lägga årån i vid rodd i stället för klyka. ~ -tullar, träpinnar, som göra samma tjänst som roddklyka.

Nutisk Ordbok - 1914

Ro (Row, pull, ply the oars) [Rojen, rudern, kahnen], Det enda fullt rätta tyska ordet är dock »rojen», fast de andra äfven brukas. Ro i takt (pull stroke) [takt beim Rojen}. Ens rodd (row all at once) [alle zugleich rojen}. Ro jämna tag (pull even strokes) [Slagrojen}. Ro långa lag {pull long stroke, sweep away) [lang rojen, langen Schlag rojen]. Ro korta tag (row short stroke) [kurzen Schlag rojen]. Ro utan att stänka (row dry) [trocken rojen]. Ro stående (row stan­ ding) [stehend rojen]. Att vricka med en åra akterut (scull} [wricken, wriggen]. Rodd (rowing) [Rojen, Rudern]. R. lucka (row port, row lock) [Rojepforte], en liten fyrkantig lucka i tullbordet, som uttages vid rodd för att lämna plats för åran, brukas på många af örlogsfartygens båtar. R. klyka (crutch, oar swivel, also rowport) [Rojegabel]. R. klubb (rowing club) [Ruderklub, Rojeklub]. Roddbänk — roddetoft (bank of oars, thwart) [Rojebank, Ducht]. Roddare (oars man, rower) [Rojer. Ruderer]. Se båtgrejor. Kommandoord för rodd (command^) [Kommandos]. 1:o. Afsättning (shoving off) [absetzen]. Klara vid årorna! (Oars ready!) [Klor bei Riemen!]. Res årorna! (Toss your oars! [Riemen hoch!]. Sätt af! (Shove off!) [Ab!]. Låt falla! (Oars down! Let fall! [Loss fallen!]. För giggar o. d. båtar, där årorna hänga i stroppar utombords kommenderas i stället Årorna ut! eller Ut med årorna! (Oars out!) [Riemen bei!] Hal ut! (Give way!) [Ruder an!]. 2:o. Tilläggning (landing, coming alongside) [Anlegen]. Bog in! (In bows!) [Bug!]. Lyft! (Way enough!) [Riemen ein!]. För giggar o. d. båtar Låt gå årorna! (Let gå the oars!) [Lass gehen]. 3:o. Manöver (manoeuvre) [Manöver]. Hal ut styrbord! (Pull starbord!) [Ruder an Steuerbord!] Stryk babord! (Back port!) [Streich Backbord!]. Stryk öfver allt! (Back of all!) [Streich überall!]. Hal ut öfver allt! (Pull!) [Ruder an überall!] Hal ut! (Qive way!) [Ruder an!] Ligg i årorna! (Bend to the oars!) [Hol aus!]. Sack rodd! (Pull easy!) [Nicht so hart!]. Ligg! (Lay or Lie on your oars! Oars!) [Auf Riemen!] Årorna i vattnet! (Hold water!) [Halt Wasser!]. Den förligaste åran = bogåran (bow oar) [Bugriemen] och den aktersta = taktåran (stroke) [Schlagriemen]. Se aktersta roddaren. Att skifva eller skefra årorna (feather the oars) [die Bootsriemen platt werfen] är att när åran under rodd lämnar vattnet kasta om bladet ifrån lodrätt ställning till horisontel och hålla det så till dess att bladet åter sänkes i vattnet. Härigenom minskas luftmotståndet i syn­nerhet där man ror i motvind och en liten vattenkaskad, som vid skefringen uppstår, höjer elegansen i rodden. Se båt och åra!

Aktersta roddaren i en båt eller den s. k. taktåran (Stroke or strokesmari} \Vormann beim Rudern, Schlagmann} är den, som reg­lerar roddens hastighet.