Tross

Nutisk Ordbok - 1914

Tross (Rope, hawser) [Trosse, Tau]. T. slaget tågvirke (h. laid rope) [trossweise geschlagenes 7.] är vänsterslaget. Höger- och vänsterslagen t. (right- and lefthanded r.). [Rechts- und Links-geschla-genes T.], kallas äfven kabel- och trosslaget (se kabel). T. botten (orlop -or lower deck) [Orlopdeck} kallas nedersta däcket på ett örlogsfartyg. Se f. ö. tågvirke.

Om knutar - 1916

Om man betraktar en tvärskuren tross från ena ändan, ser man lätt, åt vilket håll parterna vrida sig, nämligen motsols, såsom slagningen är. Sönderdelar man trossen, ser man hur dukterna eller kardelerna äro slagna medsols och garnen, varav dessa bestå, motsols, såsom ovan är nämnt (fig. 1). Allt sådant tågvirke kallas trosslaget. Om 4 dukter finnas i trossen, ligger vanligen en lösare, s. k. kalv i mitten för att fylla tomrummet mellan dem. Det kallas då dräjreps- eller vantslaget. En tross har minst 2,4 cm:s omkrets; smäckrare trossar kallas linor. Ännu finare är lårding (2—4-strängad) av grovt kabelgarn; den användes till klädsel; hysing, 3-strängad, nyttjas till bändsling, klädsel o. s. v.; märling, 2-strängad, något finare än hysing; sjömansgarn, 2—5-strängat, användes mycket till klädsel av linor, trossar o. s. v.; taglingsgarn består av två trådar av fint garn; likgarn för fastsyende av segelliket till segel; segelgarn beslår av två trådar av finaste garn. Tross-slaget tågvirke användes såväl till smäckrare tåg (logglinor, bändsel-linor, sticklinor, 6-, 9-, och 12-garnslinor, handlodlinor, liktrossar), som också till trossar av många olika grovlekar. Den vanliga längden på trossar och linor är 120 famnar (214 meter).

Svenskt Nautiskt Lexikon - 1920

Tross, kallar man tåg av mera än 2,4 cm. omkrets. Den innehåller minst 18 vanliga eller 12 grövre garn och är slagen motsols av minst tre dukter (eller som man kallar dem bland kofferdisjömän, kardeler).